Kommunikasjon for et levende folkestyre

Stortinget har et ansvar for å formidle kunnskap om Stortinget til befolkningen, både om nasjonalforsamlingens rolle i det norske samfunnet og om vårt demokrati.

I et demokratisk perspektiv er det viktig at vi tilpasser vår kommunikasjon til de ulike målgruppene. En god dialog kan legge til rette for demokratisk deltakelse.

Aktuell kunnskapsformidling om folkestyret, ett av fire formål i Stortingets virksomhetsstrategi, understreker vårt ansvar for disse oppgavene. Målgruppene vi retter oss mot skal oppleve at Stortinget og det som skjer her angår dem og deres hverdag.

Gjennom vårt kommunikasjonsarbeid søker vi å oppfylle formålet om aktuell kunnskapsformidling og videre bidra til å oppnå visjonen i virksomhetsstrategien: Et levende folkestyre.

Kommunikasjonsstrategien skal være kompasset i dette arbeidet. Den skal hjelpe oss til å samordne våre aktiviteter og til å kommunisere tydeligere. Den skal legge grunnlaget for hvordan vi skal nå vår visjon og ivareta vårt formidlingsansvar, og den skal hjelpe oss til å prioritere bedre.

Stortingsrepresentantene er Stortinget, slik mange kjenner det. Gjennom sitt politiske virke vil hver og en være sentrale formidlere av kunnskap om Stortingets arbeid og rolle i det norske demokratiet. Derfor vil et godt samspill mellom stortingsgruppene og administrasjonen være grunnleggende når vi skal vise at Stortinget er Norges demokratiske hjerte.

Olemic Thommessen
Stortingspresident

1. Hensikt

Strategien skal hjelpe Stortinget til å nå sine mål

Kunnskap om Stortingets rolle i demokratiet og forståelse for arbeidet som utføres på Stortinget og i regjeringen er et viktig grunnlag for engasjement og demokratisk deltakelse.

Mangel på kunnskap kan føre til likegyldighet rundt Stortingets viktige rolle, lavere valgdeltakelse og manglende oppslutning om folkestyret.

Deltakelse i demokratiet er en forutsetning for et levende folkestyre, visjonen til Stortinget. Denne kommunikasjonsstrategien beskriver hvordan kommunikasjon skal legge til rette for å oppnå visjonen.

Kommunikasjonsstrategien omhandler den eksterne kommunikasjonen, og forteller hvordan Stortinget skal:

• skape interesse og forståelse for Stortingets rolle og oppgaver

• oppnå målet om aktuell kunnskapsformidling av folkestyret

Strategien skal legge grunnlaget for at alle kommunikasjonsaktiviteter og tiltak trekker i samme retning. Det er også et mål å effektivisere kommunikasjonsarbeidet ved å prioritere og samordne kommunikasjonstiltak bedre enn i dag.

Strategien legger klare føringer for hvem kommunikasjonen skal rette seg mot, hva som er målet og hvilke budskap som skal vektlegges.

2. Prinsipper

prinsipper i Stortingets kommunikasjonsarbeid

ÅPEN: Vi skal være åpne så langt det er mulig.

Stortinget følger prinsippet om meroffentlighet. Det betyr at informasjon offentliggjøres dersom det ikke er tungtveiende hensyn som taler imot det.

NØYTRAL: Vi skal være partipolitisk nøytrale.

Det er viktig å skille mellom den kommunikasjonen som stortingsrepresentantene og partigruppene står for, og den Stortinget som institusjon står for. Kommunikasjon fra Stortingets administrasjon skal være nøytral.

AKTIV: Vi skal løpende informere om Stortingets arbeid, vedtak og saksbehandling.

Vi skal kommunisere aktivt i saker som har målgruppenes interesse. Det betyr at det skal publiseres saker på stortinget.no og i de til enhver tid best egnede kanalene fortløpende.

TILGJENGELIG: Det skal være enkelt for alle å få informasjon om Stortingets arbeid.

Kommunikasjon fra Stortinget skal være lett forståelig og tilgjengelig. Dette gjelder både visuelle virkemidler, språk, lesbarhet og kanalbruk.

ENHETLIG: Kommunikasjonen skal være samordnet.

Stortingets administrasjon skal være koordinert i sin kommunikasjon, blant annet gjennom en overordnet tiltaksplan.

TIDSRIKTIG: Stortinget skal nå sine målgrupper der de er og via kanalene de bruker.

Stortingets administrasjon skal aktivt vurdere nye kanaler som er egnet for å nå frem med budskapet til den aktuelle målgruppen. Som et ledd i dette er ambisjonen å finne samarbeidspartnere og nye arenaer for å engasjere målgruppene.

3. Mål

Hva skal kommunikasjonen bidra til?

Stortingets administrasjon har definert tre likestilte hovedmål og ni delmål (se under) som skal bidra til å oppfylle visjonen og målene i virksomhetsstrategien.

For å beskrive målene nærmere, og for å hjelpe oss med å prioritere våre kommunikasjonsaktiviteter fremover, skal vi gjennomføre et analysearbeid. Når analysearbeidet er gjort, blir strategien oppdatert med måleparametere som beskriver hvor vi står i dag og hvor vi ønsker å være når strategiperioden er slutt.

Dette er Stortingets kommunikasjonsmål

Øke det demokratiske engasjementet i Norge

• øke kunnskapen om hvordan det norske demokratiet fungerer

• opprettholde aksepten for at politisk debatt og diskusjon er viktig

• bidra til å øke valgdeltakelsen

Oppnå en riktig og positiv forståelse av Stortingets rolle

• øke kunnskapen om Stortingets rolle i demokratiet

• øke kjennskapen til hvordan Stortinget jobber med politiske saker

• øke tilfredsheten til alle som besøker Stortinget

Bygge og bevare tilliten til Stortinget

• bevare tilliten til at Stortingets administrasjon forvalter sine ressurser godt

• forbedre Stortingets omdømme i prioriterte målgrupper

• korrekt og balansert medieomtale i saker der Stortingets administrasjon er kilde eller objekt

4. Assosiasjoner

Etterlatt inntrykk

Hva og hvordan vi velger å kommunisere gir mottakeren assosiasjoner om Stortinget som avsender. Disse assosiasjonene danner grunnlag for kunnskap, forståelse, tillit og omdømme hos mottakeren.

Under ser du hvilke assosiasjoner Stortinget ønsker å skape hos dem vi kommuniserer med. Det etterlatte inntrykket skal være at Stortinget er Norges demokratiske hjerte.

5. Målgrupper

Hvem skal Stortinget kommunisere med?

Informasjon fra Stortinget skal være tilgjengelig for alle, og alle skal enkelt finne informasjon gjennom Stortingets egne kanaler. Samtidig vil Stortinget aktivt kommunisere med tre utvalgte målgrupper.

Basiskommunikasjon

I dag informerer Stortinget fortløpende om de folkevalgtes arbeid og sakene som behandles gjennom sine kanaler. Nettsidene gir tilgang til alle parlamentariske dokumenter (representantforslag, spørsmål, innstillinger, referater, vedtak, m. v.) og god oversikt over status og plan for behandling av hver enkelt sak. Møter i salen og høringer er åpne for publikum og man kan følge debattene enten via internett eller ved å være til stede.

Gjennom brosjyrer, filmer og tekster på nett kan hver enkelt sette seg inn i og lære om Stortingets oppgaver og arbeid. Omvisninger, utstillinger og interaktive spill gir levende og engasjerende formidling til de som besøker Stortinget.

Disse løpende aktivitetene har vi valgt å kalle basiskommunikasjon.

I strategiperioden vil det bli gjennomført et løft for å utvide omfanget av basiskommunikasjonen.

Våre målgrupper

Et levende folkestyre er en visjon om et samfunn der folket er aktive deltakere i demokratiske prosesser. I et moderne folkestyre er det lett å ta demokratiet som en selvfølge. Men demokratiet er sårbart og det må vernes og utvikles for å opprettholdes. Legitimitet er avgjørende for demokratiets fremtid, og folkets demokratiske engasjement og deltakelse i valg er vesentlig for legitimiteten.
De som opplever at demokratiet ikke er for dem, må inkluderes for å opprettholde og styrke demokratiets stilling.

I denne strategiperioden har Stortinget valgt å prioritere tre målgrupper spesielt. I to av de tre målgruppene er den demokratiske deltakelsen lavere enn i resten av befolkningen. Ved å jobbe målrettet mot disse gruppene ønsker vi at vårt kommunikasjonsarbeid kan få betydning og utgjøre en forskjell.

En nærmere analyse av målgruppene vil være nyttig for å finne ut mer om hvem de er, hvordan vi best kan nå dem, hvilke kanaler vi bør bruke og hvilke andre aktører vi bør samarbeide med.

Målgruppe 1

Voksne med lav demokratisk deltakelse
– spesielt voksne med minoritetsbakgrunn

Ved å jobbe for å mobilisere voksne som ikke er aktive deltakere i demokratiet, kan vi bidra til å øke deltakelsen totalt sett. På bakgrunn av valgundersøkelsen blant innvandrere ser vi at norske statsborgere med innvandrerbakgrunn har lavest valgdeltakelse over tid. Innvandrere med stemmerett er derfor prioritert.

Ved stortingsvalget i 2013 deltok 78 prosent av de stemmeberettigede i Norge. Blant norske statsborgere med innvandrerbakgrunn var valgdeltakelsen bare 53 prosent, en forskjell på 25 prosentpoeng. Også ved tidligere stortingsvalg har deltakelsen blant personer med innvandrerbakgrunn vært langt lavere enn i befolkningen ellers. Valgdeltakelsen blant norske statsborgere med innvandrerbakgrunn har vært stabil på rundt 50 prosent ved de fire siste stortingsvalgene. Valgdeltakelsen varierer avhengig av landbakgrunn og kjønn.

Valgdeltakelsen økte blant de yngste velgerne, også for dem med innvandrerbakgrunn, men ikke like mye. For aldersgruppen innvandrere 18–25 år økte deltakelsen med fire prosentpoeng, fra 40 prosent i 2009 til 44 prosent i 2013.

Målgruppe 2

Barn og unge
– spesielt førstegangsvelgere

Gjennom målrettet kommunikasjonsarbeid mot barn og unge der læring blir vektlagt, vil Stortinget bidra til å utdanne de yngste generasjonene til aktive demokratideltakere.

Valgdeltakelsen i 2013 var 78,2 % og økte med 1,9 prosentpoeng blant de stemmeberettigede fra 2009 til 2013. Men det er først og fremst blant unge velgere at deltakelsen har økt.

Det er en markant økning i førstegangsvelgeres (18–21 år) deltakelse på ti prosentpoeng til 66,5 %. Også blant andregangsvelgere, aldersgruppa 22–25 år (som har hatt mulighet til å delta i et tidligere stortingsvalg), økte deltakelsen betydelig fra 2009 til 2013.

Allerede ved lokalvalget i 2011 var det en økt deltakelse blant førstegangsvelgere. Deltakelsen økte med 11 prosentpoeng. En økt satsning på denne målgruppen er derfor viktig for å opprettholde denne positive utviklingen blant første- og annengangsvelgere. Derfor er denne gruppen valgt ut spesielt.

Grunnlovsjubileet 2014 har hatt barn og unge som sin primære målgruppe. Stortingets administrasjon må videreføre arbeidet, og jobbe for å innfri forventninger som jubileet har skapt.

Lærere vil være viktige å nå i arbeidet med barn og unge, og vil i denne sammenhengen både være kanal og målgruppe.

Målgruppe 3

Profesjonelle
– folk som i sitt arbeid forholder seg til Stortinget

Mange i sentralforvaltningen, direktorater og tilsyn forholder seg til Stortingets arbeid i sitt daglige virke. Det samme gjør mange ansatte i interesseorganisasjoner og i næringslivet. For å utføre sitt oppdrag på best mulig måte, er denne gruppen avhengig av å kjenne Stortinget godt. Ved å rette oss mot dem, vil Stortinget bidra til at de kan henvende seg mer treffsikkert til Stortinget, om det gjelder en sak de ønsker å påvirke eller om det er spesifikk informasjon de er på jakt etter.

Media er en viktig kanal for formidling av Stortingets arbeid. Samtidig vil media være en viktig målgruppe fordi de forholder seg til Stortingets arbeid gjennom sitt samfunnsoppdrag. Stortinget vil ha et aktivt forhold til journalister og redaktører, og bidra til at de har god kunnskap om Stortingets arbeid.

6. Aktuelle anledninger

Et utgangspunkt for kommunikasjon

Stortinget har sine faste aktiviteter gjennom et år, som f.eks. Stortingets åpning og budsjettbehandlingen. Slike anledninger skal være utgangspunkt for Stortingets kommunikasjon med målgruppene.

I tillegg skal det blant annet kommuniseres aktivt om høringer og saker som skal opp til behandling og som er av særlig interesse, reiser og besøk fra inn- og utland, og arrangementer Stortinget er vertskap for. I denne perioden er det stortingsvalg i 2017 som vil være et spesielt viktig utgangspunkt for å kommunisere om Stortinget.

Stortingsbygningen 150 år i 2016

Stortingsbygningens 150-årsjubileum er en helt spesiell anledning i denne strategiperioden.

• Jubileet i 2016 er en unik anledning til å kommunisere aktivt om Stortingets oppgaver og hvordan representantene arbeider. Det er viktig at planene for jubileet er i tråd med kommunikasjonsstrategien, spesielt når det gjelder målgrupper, budskap og prioriterte kanaler.

• Virksomhetsstrategien beskriver følgende mål: «Jubileene (i 2014 og 2016) skal skape engasjement hos målgruppene og profilere Stortinget som nasjonal institusjon og forvalter av demokrati og historisk arv.»

• Grunnlovsjubileet 2014 har skapt betydelige forventninger til Stortinget og forplikter også fremover, og bør derfor legge grunnlaget for stortingsbygningens 150-årsjubileum i 2016.

• Jubileet må sees på som en viktig mulighet til å koble inntrykket av stortingsbygningen som fysisk objekt med inntrykket av hva som foregår på innsiden.

Et årshjul med Stortingets aktiviteter, både faste og de som kommer til underveis, skal danne grunnlaget for en tiltaksplan. Planen skal oppdateres og justeres flere ganger i løpet av året.

7. Budskap

Hva skal vi si?

Stortingets virksomhet er både mangfoldig og kompleks, og budskapene kan være mange. For å oppnå kommunikasjonsmålene i pkt. 3 og for å skape de assosiasjonene som er beskrevet tidligere, må Stortingets administrasjon ha et bevisst forhold til hvilke budskap som formidles til målgruppene.

Stortingets kommunikasjon må vektlegge både forklarende og motiverende budskap.

Her er Stortingets overordnede, forklarende budskap oppsummert i noen setninger. Disse setningene er hovedtemaer og overskrifter som skal brukes som en plattform i vår eksterne kommunikasjon.

Demokrati – en grunnleggende verdi

• I Norge har vi demokrati, som betyr folkestyre. Det betyr at det er folket, du og jeg, som gjennom valg bestemmer hvilke politikere som skal ta beslutninger på vegne av oss.

• Demokrati er en av våre grunnleggende verdier.

• Stortinget er Norges nasjonalforsamling. Her sitter det 169 stortingsrepresentanter fra hele landet, som er valgt for en periode på fire år.

• Hver dag tar politikerne avgjørelser som angår både store og små i Norge.

• Ved å forstå hvordan de politiske avgjørelsene tas på Stortinget, kan alle være med å påvirke beslutningene.

• Meningsbrytning og diskusjon er en viktig del av demokratiet, og en forutsetning for et levende folkestyre.

Stortingets arbeid

• Norge har et representativt demokrati. Alle stortingsrepresentantene representerer et fylke, og er valgt inn fra et parti.

• Stortingsrepresentantene har ulik bakgrunn og alder.

• Alle norske statsborgere over 18 år kan bli stortingsrepresentant*.

• Stortinget har tre viktige hovedoppgaver:
vedta lovene vi skal leve etter i Norge
bestemme hvordan staten skal få sine inntekter og hvordan pengene skal fordeles i samfunnet
kontrollere regjeringen

• Alle representantene, med unntak av Stortingets president, er medlemmer av minst en fagkomité, som forbereder saker før de går til debatt og avstemning i stortingssalen.

• Stortingspresidenten leder arbeidene i Stortinget sammen med fem visepresidenter. Sammen utgjør de Stortingets presidentskap.

• De fleste stortingsrepresentantene er medlemmer av en eller flere internasjonale delegasjoner. Det betyr at de møter folkevalgte fra andre land for å diskutere aktuelle temaer, dele erfaringer eller jobbe sammen for løsninger på tvers av landegrenser.

Hjertet i demokratiet

• Norge er et monarki der makten er fordelt på en lovgivende og bevilgende myndighet: Stortinget, en utøvende myndighet: regjeringen, og en dømmende myndighet: domstolene.

• Forholdet mellom partiene på Stortinget avgjør hvem som danner regjering. Partiet/ene som har flertall i Stortinget, eller støtte fra et flertall, danner regjering.

• Stortinget er hjertet i det norske demokratiet.

Stortinget er åpent

• Alle kan følge møtene i stortingssalen. Stortingsmøtene holdes for åpne dører og er tilgjengelig på nett.

• Alle nordmenn kan kontakte sin stortingsrepresentant fra sitt hjemfylke, direkte eller via en organisasjon man støtter eller er medlem av.

• På stortinget.no finner du all informasjon om Stortinget

8. Overordnet historie

Våre viktigste budskap satt sammen

Alle virksomheter forteller historier. Og mennesker snakker om virksomheter. Til sammen skaper dette et inntrykk over tid, som påvirker kunnskap, holdninger, tillit og sympati til den enkelte virksomhet. Dette gjelder også for Stortinget. Det er derfor viktig at den historien som fortelles er sann, viktig, relevant og engasjerende.

Dette er Stortingets overordnede historie:

I Norge har vi folkestyre. Da de 112 eidsvollsmennene skrev under Grunnloven av 17. mai 1814, la de fundamentet for det demokratiet vi har i Norge i dag. De bestemte at makten skulle ligge hos folket, som velger en nasjonalforsamling: Stortinget, som for fire år av gangen tar beslutninger som påvirker folks hverdag. Vi kan være stolte av å leve i et land der folket selv velger dem som styrer.

Stortinget lager lover og bestemmer over penger. Stortinget har 169 representanter. Hver av dem blir valgt inn fra et politisk parti, og alle sitter i minst én av Stortingets 12 faste fagkomiteer. Representantene har ulik bakgrunn og alder, og alle norske statsborgere over 18 år kan bli stortingsrepresentant. Stortinget vedtar lovene vi skal leve etter, og bestemmer hvordan statens inntekter og utgifter skal fordeles. Stortinget kontrollerer også at regjeringen, som styrer landet til daglig, gjør det som Stortinget har bestemt. Regjeringen må gå av hvis et flertall i Stortinget krever det. Stortingspresidenten leder møtene i salen sammen med fem visepresidenter. Sammen er de Stortingets presidentskap.

Diskusjon er en del av hverdagen på Stortinget. Før de folkevalgte tar en beslutning, kan det være mye debatt. Alle kan si sin mening gjennom sine organisasjoner eller direkte til representantene. Noen demonstrerer på Eidsvolls plass foran stortingsbygningen, iblant beskyttet av politiet. Meningsbrytning kjennetegner et demokrati, og er en del av prosessen også når politiske saker forberedes i fagkomiteene før de debatteres og stemmes over i stortingssalen. Det er i stortingssalen representantene og regjeringens medlemmer formelt møtes.

Representantene har et profesjonelt støtteapparat. De ansatte på Stortinget arbeider for at de folkevalgte kan gjøre jobben de er valgt til best mulig.

Stortinget vil bidra til økt demokratisk deltakelse. Stortinget er bevoktet, men samtidig åpent for besøkende. Stortingets møter og høringer er som regel åpne og tilgjengelige. Hver dag kommer folk for å møte representanter. Tusenvis av skoleelever opplever hvert år Stortinget fra innsiden og lærer hvordan Stortinget arbeider. Fra galleriet i stortingssalen kan alle som vil både se og høre hva som skjer under Stortingets møter. At alle har forståelse for hvordan Stortinget jobber, skaper økt demokratisk engasjement.

Samfunnet forandrer seg, men Stortinget består. «Enige og tro til Dovre faller!» ropte eidsvollsmennene da Norges nasjonalforsamling ble født. Stortinget har siden stått støtt gjennom konflikter og krig, uenighet og uro. Samfunnet forandrer seg, men Stortinget består som den faste kjernen i det norske folkestyret, selve hjertet i demokratiet.

Stortinget. Norges demokratiske hjerte.