Petter Løvik (H): Eg tillèt meg å stille følgjande spørsmål
til nærings- og handelsministeren:
«Utbygging og modernisering av varehandel
og service er underlagt sterke restriksjonar. Det er etableringsstopp
for nybygg og utviding av kjøpesenter. Nokre sentrale byområde
er unnatekne denne ordninga, men handelen i mange av desse blir
no til gjengjeld ramma av 24 pst. moms på parkering.
I tillegg kjem den nye avgifta på 10 pst. på nybygg
og modernisering.
Meiner statsråden rammevilkåra
for utvikling i desse viktige næringane er gode nok, eller
vil ho bidra til å gjere dei betre?»
Statsråd Grete Knudsen: Målet for næringspolitikken
er å bidra til økt verdiskaping for å realisere
overordnede mål om velferd og sysselsetting. Regjeringen
vil på bred basis legge til rette for å styrke
konkurranseevnen i økonomien. Næringslivet må evne å utnytte
fremtidens muligheter. Dette krever en næringspolitikk
som stimulerer til nyskaping, kreativitet og entreprenørskap.
Vi vil ha et omstillingsdyktig næringsliv som arbeider
under gode rammebetingelser. Dette gjelder for hele næringslivet,
inklusiv handels- og servicenæringen.
Den rikspolitiske bestemmelsen om en midlertidig etableringsstopp
for kjøpesentre utenfor sentrale deler av byer og tettsteder
ble fastsatt ved kgl. resolusjon av 8. januar 1999 med hjemmel i
plan- og bygningsloven og fremmet av Miljøverndepartementet.
Den midlertidige bestemmelsen har en varighet på inntil
fem år og vil bli avløst da av fylkesdelsplaner
for senterutvikling og detaljhandel. Dette innebærer
at det er et betydelig regionalt ansvar for forvaltningen av ordningen.
Formålet med denne bestemmelsen er å legge
til rette for en sterkere regional samordning av politikken for
etablering og utvidelse av større kjøpesentre.
Hensikten er å styrke eksisterende by- og tettstedssentre
og hindre økt bilavhengighet. Det langsiktige målet
med ordningen er å oppnå en mer bærekraftig
og robust by- og tettstedsutvikling. Imidlertid er det
i praksis gjort unntak fra ordningen ut fra lokalt skjønn,
bl.a. for forretninger som forhandler varegrupper som er plasskrevende,
som f.eks. hagesentre, og ved salg av biler f.eks., trelast og større byggevarer.
Fra 1. juli 2001 innføres en generell
hjemmel for merverdiavgiftsplikt på omsetning av både
varer og tjenester. Utleie av parkeringsplasser til parkeringsvirksomhet
vil da også falle inn under denne ordningen. En generell
avgiftsplikt på tjenester gjør at regelverket
vil bli enklere og mer oversiktlig, og det vil også samsvare
bedre med regelverket i andre land. Merverdiavgiften er en av de viktigste
kildene til å finansiere velferdstilbudene i landet vårt.
Tjenester utgjør også en stadig økende
del av vårt forbruk, og for å unngå at
inntektene fra merverdiavgiften forvitrer, er det nødvendig
at også omsetning av tjenester fanges opp av dette systemet.
Petter Løvik (H): Eg takkar for svaret.
Det er heilskapsbiletet som skremmer meg ein
del når det gjeld rammevilkåra for varehandel
og service. Lista over forverringa er lengre enn den eg fekk plass
til i spørsmålet. Vi har fått auka elavgift,
vi har fått ein likningsverdi på fast eigedom
som er auka med over 25 pst. på to år,
dessutan har vi fått redusert avskrivingssatsar. Avskrivingssatsane
skal gi frådrag i skattepliktig inntekt og spegle av den
verdiforringinga som skjer.
Eg og familien min har drive varehandel på landsbygda
i over hundre år, og vi har alltid hatt eit langsiktig
perspektiv. Med dei nye avskrivingssatsane på 1 pst.
av saldo vil det gå 418 år før vi har
fått frådrag for alle utgifter til opptening av
inntekt, når det gjeld dette bygget. Det vil seie at dersom
mine forfedrar hadde vore så tidleg ute som i 1583 med å bygge
huset, ville vi fått avskrive resten i dag.
Synest statsråden desse satsane på toppen
av dei andre er rimelege? Samsvarar det med intensjonane i lovverket og
gode rammevilkår?
Statsråd Grete Knudsen: Nå gikk vel kanskje diskusjonen om
det generelle avgiftssystemet over til feil statsråd.
Det som i hvert fall er klart, er at vårt
næringsliv, det norske næringsliv, faktisk klarer
seg utmerket godt, og de gjør en formidabel innsats. Samtidig
er næringslivet avhengig av at vi har gode velferdsordninger.
Det har vært noe av bakgrunnen for at momssystemet også innføres på hele
tjenestesiden når den tradisjonelle industrien reduseres,
nettopp for å sikre at vi har inntekter til velferdsordningene
våre, som igjen også næringslivet nyter godt
av, og som de faktisk selv ofte uttaler kan være årsaken
til at bedriften nettopp etablerer seg her, fordi vi skal ha en
del av det som dreier seg om livskvalitet.
Petter Løvik (H): Om spørsmålet er stilt til
rett eller feil statsråd, kan sjølvsagt diskuterast.
Bakgrunnen min er at denne og fleire næringar føler
seg omringa frå fleire forskjellige hald, fleire forskjellige
departement.
Vi har ei rask forandring i næringslivet
vårt, og som statsråden sjølv sa i sitt
svar: Vi vil ha eit omstillingsdyktig næringsliv. Men når
då tettstader og bynære område blir ramma
av etableringsstopp, når byane, som statsråden
seier vi vil styrkje med dette lovverket, blir pålagde moms
på parkering, som gjer at dei får dårlegare
konkurransevilkår, og når landsbygda og resten
av landet får rammevilkår som dei eg har vist
til, både når det gjeld avskrivingssatsen og når
det gjeld likningstaksten, vil eg gjenta spørsmålet
mitt, som eg følte eg ikkje fekk svar på: Meiner
statsråden at vilkåra er gode nok, eller vil statsråden
medverke til at dei viktige næringane handel og service
får betre vilkår? Vi skal hugse at rammevilkåra for
varehandelen vår og for servicenæringa vår
er eit veldig viktig element når vi snakkar om å få konkurransedyktige prisar
i Noreg, både på varer og på tenester.
Og her synest eg at det er veldig mykje ugjort som vi
bør gjere.
Statsråd Grete Knudsen: Med den økte globaliseringen av økonomien
vår er det helt klart at Norge ikke kan ha særlig
annerledes totale rammebetingelser enn andre land. Vi er fullstendig
avhengig – ikke minst vår eksportindustri,
men også mye av det som nå er innenfor varer og
tjenester – av at vi kan konkurrere på like vilkår. Det
vil nå bli en gjennomgang også av skatteordningene våre,
som jo ble en del av det forliket som er inngått mellom sentrumspartiene
og arbeiderpartiregjeringen.
Men helt til slutt: Når det gjelder
den etableringsstoppen som den forrige regjeringen innførte,
var det nettopp for å sikre at det ble en samordning, slik
at man ikke ved nye store etableringer gjorde at tettsteder ble fullstendig
utarmet. Her bør man spille på lag, og det vil nettopp
være det som kommer til å bli konsekvensen når denne
ordningen utgår etter en periode.